2021.02.25. 08:00
A mányi nemzetiségi önkormányzaté lett az ingatlan, senki nem viszi el a hátán
A helyi német nemzetiségi önkormányzat tulajdonába került az általános iskola, az intézmény fenntartójáéba. Önállóan gazdálkodnak, ismerik az igényeket, több forrás áll rendelkezésre fejlesztésre, programokra. Szabó Julianna igazgatónő élete egybeforrt az iskoláéval.
Szabó Julianna az életéből lényegében harmincnyolc évet töltött a mányi iskola közelében Fotó: Pesti Tamás / Fejér Megyei Hírlap
Mányon csakúgy, mint a magyar falvakban másutt, a hajdani református és katolikus elemi iskolai épületeket örökölte meg a szocialista rendszer, reparálták, toldották őket, idővel újakat emeltek. A magyar-sváb községként emlegetett Mányon 1985-ben társadalmi munkában összefogással építették a katolikus templomdombon a mai iskola alapjául szolgáló alsó szintet. A rendszerváltás után, 1992-ben és 1996-ban alakult ki a mai formája az épületegyüttesnek, amely 1994-től német nemzetiségi iskola, majd rá két évre a gyerekek és felnőttek szavazata alapján felvette a Hársfadombi Általános Iskola, az állami fenntartásba kerülés után Hársfadombi Nyelvoktató Német Nemzetiségi Általános Iskola nevet. Lényeges ez a folyamat a megértéshez, szögezi le Szabó Julianna iskolaigazgató-némettanár, önkormányzati és német nemzetiségi önkormányzati képviselő.
Mányon iskolai keretek között „visszatanítják” eleik nyelvét
Mányra az 1700-as években dunai svábok, jellemzően bajorok érkeztek, s a református magyar közösséggel együtt értékteremtő módon éltek. Nemigen házasodtak egymás közt, ám a közös célok, a hazaszeretet összekovácsolta a községet, az 1945 utáni német kitelepítés megrázta a lakosságot. A mai hatvan-hetven évesek generációját már nem tanították meg anyanyelvükre a felmenők, s mára lezajlott volna (másutt is) a teljes asszimiláció, ha a hagyomány- és értékőrzők, s a honi nemzetiségi politika nem tenne erőfeszítéseket ez ellen. Mányon iskolai keretek között „visszatanítják” eleik nyelvét, az irodalmi és köznyelvi németet, a hochdeutschot. Fuchs János a helyi német nemzetiségi önkormányzat elnöke a kezdetektől, neki és társai erőfeszítéseinek köszönhetően épült meg a Leimen-ház, s élénk kapcsolatot ápolnak a kitelepítettek és az itt maradottak, valamint a leszármazottak között.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/VWEu2dnwe-UP9DkthGANt1FM8QvOXWRPDmbpIwuF0vY/fill/2560/1707/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2YyY2UxNDlkYWZlMTQ0YTQ4ZTA4YTE2ZDkxMmQwZjlj.jpg)
Fotó: Pesti Tamás / Fejér Megyei Hírlap
Szabó Juliannáról
Visszatérvén az iskola ügyére, megkerülhetetlen a tősgyökeres Szabó Julianna személye, aki 1991-től megszakítás nélkül a mányi iskolában dolgozik. Édesapja, Szabó Kálmán adta a vezetéknevét lányának, ám a Frech, a Czirkelbach, a Venczel családok az ősök, mindkét ágon többségben sváb felmenők – mert mint Julianna mondja, minden németet svábnak titulálunk évszázadok óta Magyarországon. Ide járt általános iskolába, Bicskén, a Vajdában érettségizett, Zsámbékon kezdett a tanítóképzőben, majd munka mellett szerezte újabb végzettségeit – a nemzetiségi tanítóit előbb, majd a némettanárit a Pázmányon, s a Veszprémi Egyetemen zárta a mesterdiplomával, s végül az oktatásvezetői szakvizsgával. Az életéből lényegében harmincnyolc esztendőt töltött a mányi iskola közelében, soha eszébe nem jutott elmenni innen, pedig hívták. 2000-től igazgatóhelyettes volt tizenhét éven át, negyedik esztendeje igazgató, ez a küldetése, nem nagy szavak ezek. A kétgyermekes édesanya nem is lehetne mányibb… Fesztiváldíjas koreográfus és néptánctanító Biatorbágyon, s maga is népviseletben táncol az általa alapított mányi senior tánccsoportban.
Számít a véleményük
A Hársfadombi Nyelvoktató Német Nemzetiségi Általános Iskola alapos megfontolást követően került 2019-ben a mányi német nemzetiségi önkormányzat fenntartásába. Járt az iskolavezetés többek közt Csolnokon, Piliscsabán, Pusztavámon, Felsőgallán (Tatabánya) az ottaniak működését tanulmányozni, közreműködött a döntés meghozatalában a megyei és az országos német nemzetiségi önkormányzat, a helyiek véleményét pedig mindig mindenben kikérik. A nemzetiségi törvény tavalyi módosítását követően kötelező a fenntartó nemzetiségi önkormányzatnak az ingatlant is tulajdonába venni. Erről írta alá a szerződést február 19-én Mányon Ugron Zoltán polgármester és Fuchs János német nemzetiségi önkormányzati elnök.
Önállóságot, új lehetőségeket hoz a változás
Új lehetőségek állnak az intézmény előtt, s persze senki nem viszi el a hátán ezután sem az iskolát, az a mányiaké marad, hangsúlyozzák. Az aggódókat is szeretnék meggyőzni, hogy a mintegy kétszáz tanulónak, a leendő iskolásoknak, a vezetésnek, a tanároknak önállóságot, új lehetőségeket jelent a változás. Az önkormányzatnak és a polgármesteri hivatalnak pedig több rálátást és nyilván több munkát – ehhez az iskola és a német nemzetiségi önkormányzat minden segítséget megad. Hamarosan megkezdődik a százmilliós értékű teljes energetikai felújítása az iskolának, de korántsem pusztán a pénzről szól a törvény által kötelezően meghatározott folyamat, mondja Szabó Julianna. Ki ismerné legjobban a helyi igényeket és szándékokat, mint a helyiek?