2021.07.02. 20:00
Nyáresti séták Alcsúton, röpködő szentjánosbogarakkal
A biológiai naptáruk így igazította a keresztények által Szent Iván-éj környéki időhöz a szerelmi násztáncot. A saját biológiai fénykibocsátással bíró szentjánosbogarak rajzása mára ismert látványosság az alcsúti arborétumban.
E különös fénylő rovar rajzására mindig sokan kíváncsiak Alcsúton is
Fotó: Nagy Norbert / Fejér Megyei Hírlap
Az ország több pontján látható e különös fénylő rovar rajzása ebben az időszakban, mondja Halász Ferenc bogármester, a szentjánosbogarak megtekintésére kitalált program ötletgazdája. A héten hétfőn indult az első szakvezetés a csoportoknak, pontosan nem lehet tudni ugyanis, hogy mikor indul meg a rajzás. Nagyjából két hétig tart, de az internet korában percek alatt szétszalad a hír: most! Az Alcsúti Arborétum, a hajdani József nádor alapította angolkert ma dendrológiai (telepített, különleges fákból álló) gyűjtemény, a Duna–Ipoly Nemzeti Park a vagyonkezelője, a Puskás Sport Hotel Nonprofit Kft. a fenntartója, szervezi az éves eseményeket, a látogatóprogramokat.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/6XGbUv1tAq1RnklJUGObTfbAJUfWJHFbuPi5b-AcdfA/fill/6885/4590/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzE1Njc0NmQ3M2RkMTRhYzA5ZTU0NDUyZDQ2ZTJhMWFl.jpg)
Fotó: Nagy Norbert / Fejér Megyei Hírlap
Halász Ferenc és felesége, Kolláth Mária, s ma már legidősebb lányuk, Panna is tart szakvezetést, mindent tudnak a kertről, az elpusztult gyönyörű kastélyról s az átmentett szellemi és természeti örökségről. A család a park melletti egykori főhercegi kertészvízházban él, Halász Ferenc egy ideig a park vezetőjeként is tevékenykedett, természetvédő elkötelezettségének kiteljesedése az általa kitalált „bogármesteri” titulus. Frappánsan, humorosan mesél a park históriájáról, a történelmi megpróbáltatásokról és a kivételes hangulatú kastélykert természeti értékeiről. S persze elmagyarázza, miféle csuda ez a világító jószág!
Szentjánosbogár megfigyelés az Alcsúti Arborétumban
A röpképtelen nőstény bogarak a fűben várják kis fényükkel a nagyobb fénnyel keresgélő hímeket, s ha egymásra találnak, megtörténik a nász. Tudományos magyarázata van az estében kevésbé tudományos érzetekkel szemlélt jelenségnek, a parkban maga a séta is magával ragadó. A bogarak egymásra találását fajspecifikus fénykibocsátásuk, a biolumineszcencia segíti, a folyamatot a luciferáz enzim támogatja. A szentjánoskák naponta csak egy órácskát világítanak és keresgélnek, utána lekapcsolják magukat, s másnap ismét nekivágnak a párválasztásnak. A kifejlett hímek nem tudnak táplálkozni, az egyesülés után meghalnak; a nőstényeknek is csak peterakásra van idejük és energiájuk. A következő Szent Iván-éji időszakban új egyedek kapcsolják be élő lámpáskáikat.
Az arborétum előtt jól szervezett a parkolás, a forgalomirányítás, a séták romantikusak, jó hangulatúak. Igaz, a látogatók is természetszeretők, leginkább kisgyermekes családok, fiatalok. Ki duhajkodna a nyáresti parkban, az évszázados fák alatt, a természet ölelésében?
Frissen Fejérből
- M1: több kilométeres a torlódás Bicskénél!
- Extrém terhelés alatt vannak a piros-kékek
- A Városházán fogadták a Kárpát-medencei Színjátszó Tábor résztvevőit
- Szlovák és spanyol együttesek hívták táncba a járókelőket a belvárosban (galéria)
- Ingyenes pszichológiai tanácsadáson lehet részt venni