2010.10.14. 15:48
Iszapömlés - Bakonyi mélységesen sajnálja a történteket (frissülő hír)
Másfél centiméterrel nőtt a repedés a sérült ajkai zagytározón - közölte a környezetvédelmi államtitkár csütörtökön. A kolontáriak a hírek szerint pénteken visszaköltözhetnek falujukba. A Mal Zrt. vezérigazgatója nyilatkozott.
22.00 A kolontáriak lakossági fórumon tájékozódhattak
Lakossági fórumon tájékoztatták a kolontáriakat a visszatelepítés forgatókönyvéről csütörtök este az ajkai Sportcsarnokban, a majd egy hete otthonát elhagyni kényszerülő 715 ember péntek déltől visszatérhet a Veszprém megyei településre, az utazáshoz három autóbuszt biztosítanak.
A lakossági fórumon a vörösiszappal elöntött település szinte valamennyi lakosa részt vett, az MTI tudósítójának a tájékoztatóról távozva azt mondták, a bizonytalan jövő miatt "eléggé paprikás" volt a hangulat. A fórumra csak a kolontári lakosokat engedték be, a Sportcsarnok bejárata előtt rendőrök álltak.
Tili Károly, Kolontár független polgármestere a több mint másfél órás fórum után az MTI tudósítójának azt mondta, tájékoztatta az embereket arról, hogy a települést átszelő újonnan épített gát megfelelő biztonságot nyújt egy esetleges újabb gátszakadásnál. Azt nem tudta megmondani, hogy a bontásra ítélt házakat péntek délig, amikor újra megnyitják a falut, ledózerolják-e, ugyanis a bontási engedélyt a devecseri jegyző még nem írta alá.
A lakosok elmondása szerint abból keletkezett vita, hogy miként oldják meg a gyermekek iskolai oktatását, mert az intézmény az iszapömlésben megsérült, és mi lesz azokkal, akik munkába járnak, és csak 30 kilométeres kerülővel juthatnak be Ajkára, ráadásul a korábbi, óránkénti, menetrend szerinti buszközlekedés sem biztosított.
A probléma abból adódik, hogy a Kolontárt és Ajkát összekötő utat még legalább 3 hétig zárva tartják, mert a településről a törmeléket és az összegyűjtött iszapot ezen az úton hordják az erre kijelölt zagytározóba.
A kolontári óvodások a tervek szerint külön busszal továbbra is Ajkára járnak, a 16 iskolás pedig hétfőtől Noszlopra.
Probléma az is, miként gondoskodnak majd azoknak az embereknek a lakhatásáról, akiknek a háza megsemmisült a múlt hétfői katasztrófában. A 35 megsemmisült ház tulajdonosai közül mindössze 13-an döntöttek úgy, hogy más településre akarnak költözni, a többiek az újonnan épülő lakóparkban, vagy a faluban vásárolt ingatlanban maradnának.
A lakossági fórum befejezésekor élelmiszer- és tisztítószer-adományokat osztottak az embereknek.
A katasztrófavédelem azt közölte csütörtök este az MTI-vel, hogy a hazatelepülő lakosoknak porálarcot osztanak, egyben tájékoztatást adnak, miként védekezzenek a szennyező anyagtól.
Nem egészséges, de nem is aggasztó
A vörösiszapból felszabaduló por nem veszélyesebb a városi szállópornál, mondta lapunknak Gelencsér András, a Pannon Egyetem MTA levegőkémiai kutatócsoportjának vezetője. Nem egészséges, hiszen – akárcsak a szállópor -, tartalmaz fémeket és szilikózist okozó anyagokat is, de nem annyira agresszív, mint azt korábban feltételezték. A legújabb kutatási eredmények szerint a vörös por nagy koncentrációban – tehát ahol az iszappal dolgoznak – erős lúgos hatású, ahol viszont nem porzik annyira, nem jelent akkora kockázatot. Maga a por tehát nem annyira veszélyes, a mennyisége okozhat problémát. Ez azonban lokálisan az iszappal elöntött területekre koncentrálódik. A por könnyen száll, így a meteorológiai viszonyoktól függően akár 100 kilométert is megtehet. Valószínűleg megjelenik a környező településeken, így Veszprémben, vagy a Balaton-parton is, ám csak kis mértékben. Mivel tulajdonságai hasonlóak a szállóporéval, a szállópor mérésére felállított berendezéseken mérni lehet a mennyiségét. Az iszapos települések környezetében nyolc mérőállomást állított fel a zöldhatóság, így ha megnövekedik a területről kiszálló por, azonnal észlelik. Ha a szállópor mértéke megnövekszik, elegendő betartani az ilyenkor, vagyis a szmogriadóra előírt óvintézkedéseket: nem szellőztetünk gyakran, nem sétálunk kisgyerekkel, ha muszáj utcára mennünk, védőmaszkot hordunk.
(forrás: Napló)
A kimentett állatokat menhelyeken fogadták be. Részletek itt!
A Mal péntektől újra termelhet
Péntek déltől újra termel az ajkai timföldgyárat üzemeltető, állami felügyelet alatt működő Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi (Mal) Zrt. - közölte a vállalatot felügyelő kormánybiztos szóvivője csütörtökön Kolontáron az MTI-vel.
Petróczi Tímea elmondta: a hatósági engedélyek igazolják, hogy a gyár biztonságosan működik. A szóvivő tájékoztatása szerint a cég felügyelői már valamennyi dokumentumot átvették. Az újraindított termelés során keletkező vörösiszapot egy új, eddig még nem használt, de a szükséges engedélyekkel rendelkező tározóba fejtik.
A működés beindításához már korábban felfűtötték a gépeket.
16.40 Illés Zoltán szigorítana a vörösiszap kezelésén
Tarthatatlan, hogy az elsőfokú építési hatóság, vagyis a jegyző ellenőrzi a speciális létesítmények, így a gátak, tározók állapotát is. Illés Zoltán környezetvédelmi államtitkár változtatna ezen.
Több fórumon is hangoztatta már, hogy a zöldhatóságnak, vagyis a Környezetvédelmi Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőségnek nem kellett a MAL zagytározóinak műszaki állapotát vizsgálnia. Az úgynevezett egységes környezethasználati engedély kiadásánál egyéb szakmai előírásokat tartattak be, amik például a technológiára vonatkoztak. A tározó műszaki állapotát, mint a speciális építmények állóképességét, az első fokú építési hatóságnak, vagyis a települési jegyzőnek kell ellenőrizni, amit Illés Zoltán lapunknak tarthatatlannak nevezett. A jegyzőnek ehhez a feladathoz se szakértelme, se ideje, se eszközei nincsenek. A környezetvédelmi államtitkár ezért három változást javasol. Állítsák vissza a vörösiszap veszélyes kategóriáját, ami az Európai Uniós csatlakozáskor szűnt meg, mivel az eu-s normák engedékenyebbek. A nemzeti államok azonban hozhatnak szigorúbb előírásokat az uniósnál és Illés Zoltán szerint szükség is van arra, hogy a vörösiszapot veszélyes anyagnak minősítsék. Az államtitkár szeretné elérni, hogy a veszélyes anyaggal foglalkozó cégeknek kötelező legyen biztosítást kötnie és azt, hogy a speciális építmények ellenőrzési kötelezettségét vegyék el a jegyzőktől.
Csökkent a mentésben résztvevők száma
A korábbi 1100-1200 főről mintegy 800-ra csökkentették a vörösiszapömlés mentesítésében részt vevők számát - közölte az MTI-vel csütörtök kora reggel Dobson Tibor kármentesítési szóvivő.
Hozzátette: ebben a 800 főben nincsenek benne az önkéntesek.
Dobson Tibor szerint azzal, hogy a védőgát rendszere megépült, már nem szükséges fenntartani a Devecserre vonatkozó riadókészültséget, ezért a katonák visszatérhettek laktanyájukba, és az esetleges evakuálás céljából oda küldött autóbuszok elhagyhatták a térséget.
A bontási munkálatokról a szóvivő azt mondta: azokat a korábbi tervekkel ellentétben csütörtökön fogják elvégezni. Kolontáron 9 házat kell lebontani. A tulajdonosok katonák és tűzoltók segítségével juthattak hozzá a házukban levő személyes tárgyaikhoz.
Murvával és dolomittal folyamatosan erősítik a vasúti töltést és a védőgátat - tette hozzá a szóvivő. Kitért arra, hogy bár a Tornán még mindig 8 és 9,3 közötti Ph-értéket mértek, a Rábán és a Dunán már 8 alattit.
A segélyekkel kapcsolatban Dobson Tibor felhívta a figyelmet arra, hogy Devecseren közintézményekben tárolják és jellegük alapján szétválogatják az adományokat. Egyesek megpróbálnak visszaélni a helyzettel, olyan emberek is sorba állnak adományért - az egyebek között mosóporból, tisztálkodó szerekből álló csomagokért -, akik valójában nem károsultak - mondta a szóvivő. Szerinte ezek az emberek azt használják ki, hogy a hatóságok nem tudnak személyi igazolványt kérni sok károsulttól, mert a katasztrófában elvesztek vagy megsemmisültek az okmányaik. Hangsúlyozta: már a rendőrök is fokozottan figyelnek arra, hogy ne legyen visszaélés.
A vörösiszap sújtotta térségében az MTI által korábban megkérdezett polgármesterek arról számoltak be, hogy a károsultaknak elsősorban pénzadományokra van szükségük.
Korábbi cikkeink a témában itt!
A korábbi 1100-1200 főről mintegy 800-ra csökkentették a vörösiszapömlés mentesítésében részt vevők számát - közölte az MTI-vel csütörtök kora reggel Dobson Tibor kármentesítési szóvivő.
Hozzátette: ebben a 800 főben nincsenek benne az önkéntesek.
Dobson Tibor szerint azzal, hogy a védőgát rendszere megépült, már nem szükséges fenntartani a Devecserre vonatkozó riadókészültséget, ezért a katonák visszatérhettek laktanyájukba, és az esetleges evakuálás céljából oda küldött autóbuszok elhagyhatták a térséget.
A bontási munkálatokról a szóvivő azt mondta: azokat a korábbi tervekkel ellentétben csütörtökön fogják elvégezni. Kolontáron 9 házat kell lebontani. A tulajdonosok katonák és tűzoltók segítségével juthattak hozzá a házukban levő személyes tárgyaikhoz.
Murvával és dolomittal folyamatosan erősítik a vasúti töltést és a védőgátat - tette hozzá a szóvivő. Kitért arra, hogy bár a Tornán még mindig 8 és 9,3 közötti Ph-értéket mértek, a Rábán és a Dunán már 8 alattit.
A segélyekkel kapcsolatban Dobson Tibor felhívta a figyelmet arra, hogy Devecseren közintézményekben tárolják és jellegük alapján szétválogatják az adományokat. Egyesek megpróbálnak visszaélni a helyzettel, olyan emberek is sorba állnak adományért - az egyebek között mosóporból, tisztálkodó szerekből álló csomagokért -, akik valójában nem károsultak - mondta a szóvivő. Szerinte ezek az emberek azt használják ki, hogy a hatóságok nem tudnak személyi igazolványt kérni sok károsulttól, mert a katasztrófában elvesztek vagy megsemmisültek az okmányaik. Hangsúlyozta: már a rendőrök is fokozottan figyelnek arra, hogy ne legyen visszaélés.
A vörösiszap sújtotta térségében az MTI által korábban megkérdezett polgármesterek arról számoltak be, hogy a károsultaknak elsősorban pénzadományokra van szükségük.
Korábbi cikkeink a témában itt!
Tüdőgyógyintézet munkatársai kezelik az embereket
A farkasgyepűi tüdőgyógyintézet szakemberei légúti nyálkahártya kezelést végeznek a helyi általános iskola egyik termében. Egyre többen kérik az elsősorban a légutak gyulladáscsökkentésére szolgáló kezelést, már az első két nap több tucatnyian jelentkeztek, köztük katonák, gyerekek, segítő szolgálatosok illetve helyi lakosok. A szakemberek mindenkin segítenek.
A kezelésre jelentkezők köhögnek a belélegzett vas-oxidtól, fejfájásra panaszkodnak, szájukban fémes ízt éreznek. A devecseri polgármester kereste meg az intézmény vezetőjét azzal, ha tudnak jöjjenek segíteni, a kérés találkozott a farkasgyepűi intézet főorvosának szándékával így az intézmény szakorvosai és nővérei már két napja a helyszínen végzik a kezeléseket. Részletek itt, a Napló honlapján!
Bakonyi: mélységesen sajnálom a történteket
Bakonyi Zoltán, a Mal Zrt. szerda délután szabadlábra helyezett vezérigazgatóját a Napló munkatársainak egyedüliként sikerült megszólaltatnia.
- A magyar nyelvben nincs arra megfelelő kifejezés, amin az elmúlt tíz napban keresztülmentem. Ezt a fájdalmat és keserűséget nem lehet szavakba önteni, az érzéseimet nem lehet ilyen módon átadni. Az elmúlt héten történt gátszakadás mindenkit megdöbbentett. Egy héten keresztül nem aludtam, próbáltuk menteni a menthetőt, intézkedtünk, segítettük a mentést. Aztán e héten hétfőn őrizetbe vettek. Két nap után szabadultam. Képzelheti milyen lelki állapotban vagyok! - nyilatkozta dr. Bakonyi Zoltán.
A cégvezető a Naplónak elmondta, mélységesen sajnálja a történteket, tiszta szívvel együtt érez azokkal, akik károkat szenvedtek, elvesztették szerettüket. Keresi a választ, de egyelőre nem találta meg: mi okozta a gát szakadását.
Kijelentette, kollégái minden hatósági előírást és szabályt betartva, minden műszaki előírásnak eleget téve végezték a tevékenységüket. A falat rendszeresen ellenőrizték. Ennek a balesetnek tudomásuk szerint nem volt előjele. A hatóság munkáját természetesen legjobb tudása szerint segíti. Ő is szeretné, ha végre kiderülne, mitől történt a katasztrófa.
(forrás, részletek: naplo-online.hu)
Az LMP leállíttatná a kolontáriak visszaköltöztetését, mert a szálló por mennyisége a megengedett érték fölötti. Részletek itt!
14.20 Költözhetnek a kolontáriak, a sérült tározóból folyik az iszap
Pénteken délben visszaköltözhetnek a kitelepített kolontáriak, védelmüket garantálja az a 600 méter hosszú, 30 méter sávszélességű gát, amit három napon át építettek. A megsérült 10-es tározóból továbbra is vörös iszap folyik a Tornába ugyanazzal a magas, 13-as pH-val. Közvetlenül a tározónál azonban savat öntenek hozzá, ami közömbösíti és így a pH-ja csak 8-as lesz. A sav és a lúg miatt rengeteg só kerül a Tornába, onnan a Marcalba, ezért a Marcal medrét a teljes szakaszon, 100 km-en ki kell kotorni, mondta Illés Zoltán környezetvédelmi államtitkár.
A területen összegyűjtött vörösiszapos földet, a vörösiszappal szennyezett tárgyakat a megsérült 10-es tározóba hordják vissza, ezt a környezetvédelmi államtitkár veszélyes hulladéknak minősítette. Elmondta, a megsérült tározó végleges megoldása az, hogy közvetlenül eléje egy "erődítményt" építenek, amihez nem csak magyar hidrológusok, hanem külföldi szakértők és hadmérnökök szakértelmét is igénybe veszik. Ezer hektár elöntött területet kell rekultiválni, vagyis 20 cm mélyen leszedni a szennyezett földet, ami szintén a 10-es tározóba kerül, ez letakarja a még benne lévő vörösiszapot és megakadályozza a további kiporzását.
A gátszakadás megszüntetése, a tározó lefedése fontos feladat
Az éjszaka folyamán több repedés keletkezett a tízes tározó megsérült oldalán és mélyültek is a repedések - mondta Illés Zoltán környezetvédelmi államtitkár a sajtónak tartott helyszíni bejáráson.
Az államtitkár bemutatta a 10/A tározót is, amelybe jelenleg is folyik a 9-es tározóból 50 ezer köbméter folyadék átfejtése. Így annak tartalma már kevésbé gyakorolhat nyomást a 9-es tározó falára. Az ugyanis szomszédos a sérült 10-es tározóval, tartani lehetett attól, hogy amennyiben annak az északi fala kidől, a 9-es fala is megsérül. Lapunk kérdésére válaszolva az államtitkár elmondta, hogy mivel a 10/A tározó jóval kisebb, mint a szomszédos 10-es, a mai technológiával számolva egy év alatt megtelhet vörösiszappal. Hiszen a napokban újrainduló gyárból ide kerül majd a melléktermék. A 200-250 ezer köbmétert befogadni képes tározóba kerül továbbá a fent említett folyadék is a 9-esből. Azonban amennyiben az anyagiak engedik, egy új technológiát vezethetnek be a gyártásban, amellyel a vörösiszap folyadék tartalmát 50-70 százalékról 25 százalékra csökkenthetik le. Annak 12-13-as pH-ját pedig 10 alá vihetik. Így egyrészt több évi is lehet a tározó élettartama, másrészt egy esetleges kiömlés során a 10-es pH-t könnyebb lesz 8-9-re csökkenteni. Megtudtuk továbbá, hogy a terület fölötti légtér továbbra is zárt, oda csak azokat a gépeket engedik be, amelyeknek feladatuk van. A 10-es tározó 50 méteres szakadását mielőbb orvosolni kell, azonban - mivel ingoványos a terület - arra valószínűleg csak légi úton lesz megoldás. Sziklával vagy betonelemekkel lehet lezárni a szakadást. A cél az, hogy ha nagyobb esőzés jön, a szennyeződés ne érje el a Torna patakot. Később pedig a végső megoldás az, hogy körbevegyék a 10-es tározót egy betonból vagy sziklából készült erődítménnyel, amely megtartja az esetlegesen a 9-es tározóból kiáramló folyadékot is. Ahhoz azonban annyi anyag kellene, mint három 10 emeletes ház építéséhez. Másik feladat a tározó fedése, gipsszel vagy földdel. Hiszen mint az látható a vasárnapi bejárás óta is sokat száradt a tározóban maradt vörösiszap felülete. Ez nem maradhat így mert viszi a szél és szennyezi a levegőt.
Megérkeztek a WHO-szakértők
Megérkeztek a területre a WHO külföldi szakértői - tudta meg a Napló Pusztai Zsófiától, a szervezet magyarországi igazgatójától. A munkát ma délelőtt kezdték el, felmérik a környezetkárosodást, válaszokat keresnek arra, hogy milyen középtávú és hosszútávú beavatkozásra van szükség az egészségkárosodás megelőzése érdekében. Munkájukhoz a Magyar Tudományos Akadémia mérési eredményeit használják fel - hangsúlyozta Pusztai Zsófia, mivel ezek tekinthetők megbízható forrásnak. A WHO pénteken összegzi a helyszínen tapasztaltakat és tesz javaslatokat a kormánynak
Másfél centiméterrel nőtt a repedés a sérült ajkai zagytározón - közölte a környezetvédelmi államtitkár csütörtökön. Illés Zoltán elmondta: a megsérült tározó északi oldalfalán folyamatosan mérik a repedéseket, de szerdáig nem tapasztaltak elmozdulást, csütörtök reggelre viszont az eddigi 54 centiméteres hasadék másfél centiméterrel nőtt.
A környezetvédelmi államtitkár szerint még mindig fennáll egy esetleges újabb gátszakadás veszélye, de a sérült tározó közelében épített hármas körgát, valamint a Kolontár közepén átívelő 600 méteres védmű megóvná a falut és Devecsert.
Vasárnap három-négy repedést lehetett látni a megsérült vörösiszap-tározó északi gátján. Közülük kettő nagyjából fél méter széles és 25-30 méter hosszú.
Illés Zoltán közölte: a tározónál védőfalat akarnak építeni, amihez az izraeli és az osztrák hadsereg hadmérnökeinek a segítségét is kérik. Az államtitkár a munka nagyságát érzékeltetve azt mondta: ez akkora feladat, mintha három tízemeletes betonházat kellene felépíteni két hónap alatt.
Pénteken hazatérhetnek a kolontáriak
Péntek déltől hazatérhetnek a múlt szombaton kitelepített kolontáriak – közölte Illés Zoltán környezetvédelmi államtitkár a csütörtöki sajtóbejárás előtt Ajkán az MTI tudósítójával.
A Kolontárt átszelő új gát megfelelő biztonságot nyújt a Veszprém megyei településen élőknek - mondta az államtitkár. Az új védmű mögötti falurész, amelyet múlt hétfőn elöntött a vörösiszap, lakhatatlan, ott kilenc házat kell megsemmisíteni, és feltehetően a Torna-patakon túli részt le kell majd bontani – fűzte hozzá.
A Kolontárról kitelepített 715 embert csütörtökön tájékoztatják arról, hogy péntek déltől szervezett formában hazatérhetnek.
Azok a kolontáriak, akik fedél nélkül maradtak, átmenetileg ismerősöknél, rokonoknál maradnak, de szükség esetén közösségi szállást is biztosítanak számukra – mondta Illés Zoltán. Ők később vagy a településen újonnan épülő lakóparkban, vagy cserelakásban kezdhetik újra életüket, amihez a kormány minden segítséget megad - tette hozzá.