2018.07.11. 09:00
Hazai településeink harmadában nincs kiépített csatornahálózat
A Központi Statisztikai Hivatal (KSH) fenntartható fejlődési célokat elemző online kiadványa az ENSZ által elfogadott Agenda 2030 célkitűzéseinek aktuális „állapotát” mutatja be. Jól látszik, hogy nincs más út, csak az ökoszemlélet, a környezetvédelem mindent átszövő jelenlétének megteremtése!
Magyarországon sok helyütt még nincs szennyvízhálózat
Forrás: Pixabay
A fenntartható vízkészletek mindenek felettisége közhely. Alapvetésként gondolhatunk a vízhez, a szanitációhoz való hozzáférésre. A szanitáció a környezetünkben, illetve a tárgyakon lévő mikrobák számának mosó- és tisztítószerek segítségével történő csökkentését jelenti. Nem mindenütt magától értetődő az ivóvíz, a szennyvízelvezetés megléte és a higiéniához való hozzáférés lehetősége.
Jelenleg – a KSH adatközlése szerint – világszerte több mint kétmilliárd embert érintenek különböző, vízzel kapcsolatos feszültségek, s ez még csak a kezdet. Hazánkban mind a 3152 településen van kiépült ivóvíz-szolgáltatás, de a szennyvízhálózat csak a települések kétharmadában van meg. 1057 magyarországi településen nincs szennyvízhálózat!
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/tVAhlL362dg3yfx_9jhEHLGZ82sRhXJk90p1DDqsl64/fill/1470/983/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzQ4Yzk2ZjZjMTU5YjQxNWM4NjUyMTcwOGU2ZjRiZGRj.jpg)
Fotó: Pixabay
A vízre is negatív hatással lévő klímaváltozás következményeként a globális átlaghőmérséklet újabb és újabb rekordokat ér el, 2016-ban mintegy 1,1 Celsius-fokkal meghaladta az ipari forradalom előttit! Szintén két évvel ezelőtti adat, miszerint a globális tengeri jég kiterjedése jelentősen, 4,14 millió négyzetkilométerre csökkent! Riasztó, hogy a szélsőséges időjárási események miatt egyre gyakoribbak a természeti katasztrófák. 1990 és 2015 között több mint 1,6 millió ember lelte halálát ezek során. A katasztrófák miatt bekövetkezett nagyszámú halálesetnek több sebezhetőségi tényező „ágyaz meg”. Köztük van a rossz várostervezés is. Az Agenda 2030 egyik célja épp a biztonságos, ellenálló, fenntartható városok megteremtéséről szól.
2015-ben a világ népességének 54 százaléka, vagyis 4 milliárd ember már városokban élt. 2030-ra egymilliárddal is nagyobb lehet ez a szám.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/Mx5kvqL1s88aFn4_Qp9N2u8HCm3KB8LP6KM54-RPNMg/fill/1470/1102/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2MzOGZhMzFlMDg5NjQyMTc5NjQ3ZGQ1ZGU2MmM3ZTQx.jpg)
Fotó: Pixabay
Helyes várostervezést követel meg a nyomortelepek kialakulásának visszaszorítása, megelőzése, a növekvő légszennyezettség kezelése.
Akár faluba, akár városba költözik a népesség, mindenhol a megfelelő lakókörülményeket keresi. A KSH kimutatása szerint a leromlott állapotú házban vagy lakásban élők honi számaránya még mindig 5,6 százalék, a szociális szempontból nem megfelelő lakóövezetben élők aránya 1,4 százalék.