2024.03.24. 19:30
Ismerjük meg Fejér településeit! – Mezőszentgyörgy
Közeledik a 2024-es helyhatósági választás, ami aktuálissá teszi, hogy miként vélekednek emberek a saját településükről, kicsit jobban megismerjük környezetünket. Ezért június 9-ig minden nap bemutatunk egy vármegyei települést. A település a Mezőföld szívében, a Balatontól 8 kilométerre fekszik. Nevét a juhászok védőszentjéről, Sárkányölő Szent Györgyről kapta, alapítói a 13–14. század fordulóján letelepült pásztorok lehettek. A települést már 1249-ben említi hivatalos oklevél mint a fehérvári káptalan birtokát.
Mezőszentgyörgy műemlék jellegű református temploma 2005–2011 között újult meg
Fotó: Nagy Zoltán Péter / Fejér Megyei Hírlap (archív)
Mezőszentgyörgyről készült videónkat ITT tekinthetik meg!
A falunak 1488-tól világi földesura volt, Erdődy Tamás, majd 1554-ben királyi adományként Palásty György birtokába került. A 16. század közepétől a palotai végvárhoz tartozott. A 18. század végétől a református egyházi szolgálat és az iskolai oktatás szorosan egymáshoz kapcsolódott. Mezőszentgyörgy, a helyi áldozatkészségnek köszönhetően és a Mezőföldi Református Egyházmegye határozata nyomán, az 1820-as évek végén „az oskolamesterek tudományos előmenetelekben való érdekében” a környék pedagógusainak továbbképzési központjává vált.
A forradalmi események 1848 nyárutóján érintették a települést. Jellasics segítségre szorult, s ezért szeptember 26-án egyik hadnagyát, 17 főnyi csapatával a Balatonnál időző Philipovich tábornokhoz küldte, erősítést kérve. Ezt a csapatot átutazóban a lepsényi fogadónál id. Eötvös Lajos földbirtokos meglátta, és hazatérve mint nemzetőr parancsnok intézkedett továbbutazásuk megakadályozásáról. Az esemény a pákozd–sukorói csatát megelőző napokban történt, a levél elfogása nemcsak az erőviszonyokon változtatott, hanem Jellasics vereségét is előidézte.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/_4HjnOgi648GEV7utAnCtSQs_zWFoohz_Ll9KSwwujs/fill/5920/2664/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhmODc4N2ZlMTgwZjQ4MmU5OGNjZWFiN2NkOWM0NzZi.jpg)
Fotó: Nagy Zoltán Péter / Fejér Megyei Hírlap (archív)
Olvasóink jelölései alapján a falu legjellemzőbb épített öröksége a református templom. Elődjét, a kőtemplomot a 16. században emelték. A 18. században lényegesen módosult a lakosság felekezeti összetétele (rekatolizációs törekvések, újratelepítések). A protestáns hitet vallókra nehéz idők vártak, de a lakosság túlnyomó többsége hű maradt a református hithez. A megszorítások ellenére 1793–1795-ben új templomot építettek, amely ma is látható.
Az épület késő barokk stílusú, tornya 28 méter magas. Jellemzője a homlokzati órapárkányos torony és a három szakaszos csehsüveg-boltozatos hajó. A templom padozata, a szószék és a vörös márvány úrasztala – a megyében szinte egyedülállóan – mind 1795-ből való. Eötvös Sándor esperesnek, Farkas István gondnoknak és Ladi Péter presbiternek köszönhetően (akik a II. világháború idején az ereklyéket elrejtették) megmaradtak az egyház eredeti szent edényei és iratai is. Az 1922-ben Szlezák László által öntött két harangot a háború alatt begyűjtötték, de a ma hallható 709 kilogrammos harang is Szlezák mester munkája. A templom felújítása és restaurálása 2005–2011 között a gyülekezeti adományok és az Új Magyarország vidékfejlesztési program támogatásával valósult meg.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/2b8-FaRaLJ47B029wA_9CVqmf3m0hSutiF4TxrztqOw/fill/5920/2664/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzM3NTE0YjQzOTM0NTRjOTVhMTgyM2M5YWE1ODE0MjJm.jpg)
Fotó: Nagy Zoltán Péter / Fejér Megyei Hírlap (archív)
A község 1950-ig Veszprém megyéhez tartozott, majd 1970–1990 között közös településként működött. 1991. január elsejétől önálló helység, népessége 1355 fő (2019-es becsült adat).
Eötvös Károly 1842. március 11-én, Mezőszentgyörgyön született. Kiemelkedő alkotása az Utazás a Balaton körül. E munkájában jelentős kultúrtörténeti és néprajzi kincsekkel gazdagította az utókort. A 19–20. század fordulójára a híres ügyvéd, író és függetlenségi politikus lett a falu legnagyobb birtokosa. A településen utca, park és több intézmény is őrzi nevét. Emlékszobra Fésűs Károly képzőművész alkotása (1996).
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/4N53Pt05ll5BS0NXPMoVP5d2XEPoG4xJBVw7MHnDuuQ/fill/6000/4500/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2FiZGVlNjMwYmE1YTQ3MDc5MDg2Y2RjNDEyNjc1MWRk.jpg)
Fotó: Nagy Zoltán Péter / Fejér Megyei Hírlap (archív)
A mostani könyvtár épülete az 1800-as évek elején épült, később az Eötvös család birtokába került, majd Eötvös Károly tulajdona lett, emlékét emléksarok őrzi. Az épületben nyitotta meg kapuját 1949. április 24-én az ország első népkönyvtára, és innen indította útjára Illyés Gyula 1969-ben az Olvasó népért mozgalmat.
Mezőszentgyörgy csendes, békés, élhető falu, a turisztikai vonzerőnél jellemzőbbek hagyományőrző rendezvényei: a Szentgyörgyi napok, a pünkösdi királyválasztás és a lecsófőző fesztivál.
Az én kedves kis falum - Mezőszentgyörgy képekben
Jószívűek az emberek, szeretetet tudnak adni…
Csendes, békés hely a mi kis falunk – mondja a fiatalember, de ugyanezt erősíti meg másik két megszólalónk is. Közel a Balaton és a megyeszékhely – említik meg. Aki nyugalomra vágyik, Szentgyörgyön meglelheti – teszik hozzá.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/lO8o9udistkSRdEeLZ2Is-tF2s-DbiLKWj6ZClCIrAU/fill/5472/3648/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk5ZGU4MWQ0YWNiYjQ4MTg4NjQwNjlkMjBiYTUxNTE1.jpg)
Fotó: Nagy Zoltán Péter / Fejér Megyei Hírlap (archív)
Kiss Péter önkormányzati képviselő, kulturálisintézmény-vezető és számos egyesület tagja, s nem mellesleg amatőr színjátszó, néptáncos. – Mindennapi munkám és az életem ideköt a családommal együtt, szeretem Mezőszentgyörgyöt, örülök, hogy aktív részese lehetek a közösségnek. Csendes, békés hely a mi kis falunk, büszkék vagyunk nevezetességeinkre.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/ywIsXOYjOybWPKOpK0Ubrim6HYrVcdgq-kRdwlyW1LE/fill/5472/3648/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzA0YmJiMDk1MmZlODQ3OWViN2QwNjEzODgxN2FjOTQ0.jpg)
Fotó: Nagy Zoltán Péter / Fejér Megyei Hírlap (archív)
Nyikos Sándornét Erzsikét népdal- és nótaénekesként ismerik szűkebb pátriájában, a környéken és megyeszerte. 18 évesen került a faluba, és el nem menne innen sehova. Négy unokája a szeme fénye, az egyéves kisfiú, és akit most várnak, kislány lesz. – Itt mindenki ismer mindenkit, úgy nem megy el senki a másik mellett, hogy ne köszönne.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/dSxu2VLtvR42iaAgeAbpPKo-igthAkxY-C7STuChcpw/fill/5472/3648/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZiZTIyMGU5NmJmYzQxNTM5NjAzMDVmMTEyYjQzMzNh.jpg)
Fotó: Nagy Zoltán Péter / Fejér Megyei Hírlap (archív)
Tóthné Turi Mónika háromgyermekes anyuka, a Gesztenyés Óvoda intézményvezetője. Egy év híján negyedszázada került a településre, ide jött férjhez.
– Úgy érzem, hamar, zökkenőmentesen beilleszkedtem, a falubeliek jószívűek, melegszívűek, közvetlenek, segítőkészek. Szeretetet tudnak adni! A hagyományápolás az egyik nagy erősségünk. Óvodánkat és iskolánkat büszkén mutathatjuk meg az idelátogatóknak.