2018.11.01. 07:15
Pocokinváziótól tart a szárazság miatt a Nébih
Utoljára 2014-ben szaporodtak annyira túl a pockok Magyarországon, hogy szabályos katasztrófahelyzetet okoztak: több milliárd forintos kárt tettek a mezőgazdasági területeken, volt olyan megye, ahol több ezer hektárt rágtak le.
Forrás: AFP PHOTO
Fotó: Jouko van der Kruijssen
A mezei pocok egy nagyon falánk mezőgazdasági kártevő. Mindenféle növényi anyagot megeszik: magok, füvek, gyökerek, levelek, gyümölcsök, bogyók, makk és dió is szerepel az étlapján. Szinte minden szántóföldi növényben kárt tesz, a kalászosoktól kezdve a lucernán és a kukoricán át a répáig és a burgonyáig. Amiért veszélyes, az az, hogy egy nagyon szapora állat. Kedvező körülmények között egy évben akár tízszer is ellik, ráadásul egyszerre 8-12 utódot, a szaporulat pedig egy hónap múlva már képes arra, hogy tovább szaporodjon. Ez azt jelenti, hogy egy család képes megszázszorozni a létszámát egyetlen szezon alatt. Óriási károkat tehetnek, mivel megállás nélkül rágnak.
Petőházi Tamás, a Gabonatermesztők Országos Szövetségének elnöke a Vasárnap reggelben elmondta, főleg a zöld részeket szeretik és képesek akár komplett kalászos táblákat teljesen lerágni. Egyelőre nincs információjuk arról, hogy az idén nagyobb károkat okoztak volna, vagy túl lennének szaporodva, de a gazdálkodóknak most kell erre nagyon figyelni.
„A mezei pocok veszélyes kártevőnek minősül, ezért jogszabály írja elő, a védekezési kötelezettséget – mondta Petőházi Tamás. – Mivel nagy a szárazság, ez kedvez a szaporodásuknak, így az ősz folyamán jelentős egyedszám-növekedés vette kezdetét. Annak érdekben, hogy a károkat meg lehessen előzni, időben el kell kezdeni a fertőzöttség felmérését, a gazdák ennek neki is álltak.”
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2021/09/yREWwkZcplpDB6AM8miMZTBg1TfLVoSLTzHtAX9OT2o/fill/1500/998/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Q5NjFiMjI5NmQ5MzQ4N2RhZGU1OTZhNzMwODRjMWVh.jpg)
A korábbi megfigyelések szerint a gócszerű felszaporodás leginkább Bács-Kiskun, Baranya, Békés, Csongrád, Jász-Nagykun-Szolnok, Tolna, Fejér, Hajdú-Bihar, Szabolcs-Szatmár-Bereg, Heves és Pest megyéket érinti. A pockok ellen vegyszerekkel is lehet védekezni hazánkban, de a megfelelő mélységű talajművelés, a ragadozó madarak számára kihelyezett ülőfák is nagy segítséget jelentenek a túlnépesedés megelőzésében.
„Amikor még nincs invázió, szántással is védekezni lehet a későbbi károk ellen – mondta Pető Tamás. – A legjobb módszerre azonban a természet képes. Nagyon várjuk, hogy megérkezzen a csapadék és ha a következő két hétben az évszaknak megfelelő lesz az időjárás, beköszöntenek a fagyok, az megelőzi a bajt. A novemberi fagyos esők a leghatékonyabbak a pockok ellen, olyankor ugyanis a rágcsálók megfáznak és tüdőgyulladásban tömegesen elpusztulnak, ahogy az igazán kemény teleket sem képesek átvészelni.”
A pockok legnagyobb természetes ellenségei a baglyok. Azokon a területeken, ahol csapatostul élnek ezek a madarak, egy telelés idején, 20-30 ezer kártevőt távolítanak el biológiai úton. Ekkora méretű rágcsálóirtást csak súlyos környezet- és természetvédelmi, humán egészségügyi kockázatot jelentő mérgek bevetésével, és sok pénzből lehetne megoldani.
Magyar találmánnyal is lehetne irtani
A mezei pocok ellen létezik egy magyar találmány, ami nem méreggel, hanem környezetbarát módon, szén-dioxid-gázzal veszi fel a harcot a rágcsálók ellen. A működése nagyon egyszerű: betapossák a pockok járatait, csak egyet hagynak meg, amit telefújnak szén-dioxiddal. Ez nehezebb az oxigénnél, és bennmarad. Amelyik pocok nem tud kimenekülni, az előbb elkábul, majd elpusztul. A tapasztalat szerint, a rágcsálók 80 százalékát lehet kiirtani így. A módszer előnye, hogy más vadon élő állatra nem jelent veszélyt és a talajt sem károsítja, ugyanúgy lehet hasznosítani, mint a kártevőirtás előtt.
Borítókép: Nagy kék gém mezei pocokkal a csőrében
Forrás: AFP/Cultura Creative/Jouko van der Kruijssen