2021.03.20. 11:30
Ahol a húsvéti tojás „készül” – A kisfaludi Aranybullában jártunk
Nagyüzemi mennyiségben termelődik a tojás napjainkban, hogy a húsvéti időszakra mindenkinek jusson elég. Ára az elmúlt évben sok mindennek köszönhetően emelkedett: a madárinfluenza a madarakat, a Covid az embereket viselte meg, s közben folyamatos a harc a termelők és a multik között. Kisfaludon jártunk, ahol hét istállóban 100 ezer tyúk felel az ellátásért.
20210317 Kisfalud, Aranybulla tojásüzem, csirke, Zimmermann Gyula. Fotós: Fehér Gábor FG Fejér Megyei HÍrlap
Fotó: Fehér Gábor / Fejér Megyei Hírlap
Fejkendős asszonyok meózzák a beérkező tojásokat folyamatosan, amikor a válogatóba érünk. Az értékes darabokat leheletfinom cuppanással húzza fel a gyártósori gépezet gumipumpája, a megrakott tálcákat pedig óvatosan pakolja tovább a személyzet. A másik oldalon istállók, összesen hét, bennük 100 ezer tyúk tojja a tojásokat. A kisfaludi Aranybullában járunk, a „tojásgyárban”, amely jelenleg, köszönhetően a húsvét előtti időszaknak, felpörgette a termelést. Ahogy teszi ezt immáron több mint 30 éve. Lehet mondani, ebben az időszakban „boldog-boldogtalan” tojást vásárol, így érdemes látni, hogyan is oldja meg a feladatot a termelő. Merthogy, mint kiderült, nincs könnyű dolga. Zimmermann Gyula, a baromfiágazat vezetője kalauzolt el minket az istállók világába éppúgy, ahogy a világgazdasági környezetbe.
Tyúkok és technika
Nem kell nagy képzelőerő ahhoz, hogy az ember tudja, a tyúknak nagyüzemi körülmények között egyetlen dolga van: tojást tojni. Ehhez itt minden technikai „jóllétet” igyekeznek megadni, ami hozzájárul, hogy a hátsó kertben kapirgáló társának 45-50 százalékos tojáshozamát itt 97 százalékra emeljék. A kisfaludi „tikok” ennyit tudnak ugyanis – mutat rá az ágazatvezető. A technika és a szabvány fontos tényező, s nem csak azért, mert rendszeresek és folyamatosak az ellenőrzések a telepen:
– Új típusú ketreces tartási technológiát alkalmazunk, 750 négyzetcentiméter jut egy tyúknak, szemben az előzőekkel, amelyekben 450 négyzetcentiméter jutott egy tyúkra. Magasabbak, modernebbek a ketrecek, és légkondicionáltak az istállók – mondja a szakember. A tojásválogatóból ekkorra a tyúkok közé jutunk. Hogy ez milyen nagy dolog az elmúlt évi áthághatatlan és szigorú szabályokhoz képest, később kiderül. Itt most minden folyamat automatizált, csak a tojásszedés történik kézzel. – A tetőzetnek megfelelően 3–5 szinten találhatók a ketrecek, az épület többfokozatú tetőszellőzőkkel van ellátva. Ha nagyon meleg van, párásítókkal frissítjük a madarakat. Az itteni rendszerben minden helyben készül és történik: saját keverőüzemünkben állítjuk elő az abrakalapanyagot, csak a fehérjéket vesszük hozzá. A tápszállítás, a trágyázás is saját – mondja Zimmermann Gyula, hangsúlyozva, nem tartanak a telepen egyébként plusztrágyát. Naponta, kétnaponta trágyáznak, a többi egyből tározóba megy.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/WkereUwZpopqJJ44IQwS-xC6LJ6MKO4wCXPbw1Ym8xc/fill/2560/1920/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Y0NDI3YjI5ZTU1YjQ2NjdhNTM0OTIyM2ExN2M3Mjdl.jpg)
Fotó: Fehér Gábor / Fejér Megyei Hírlap
Húsvét előtti dömping
Ahhoz, hogy húsvét előtt felpörögjön a termelés, minden ketrecet megfelelő időben teletesznek tyúkkal.
– Háromszori rotáció van évente, s amikor tele vannak a ketrecek, várható a termelés csúcsa. A jelenlegi telepítést egy hónapja végeztük el. Ez most érik be, húsvét előtt várható a telep legnagyobb mennyiségű tojása.
A telepen évente 30-32 millió tojás termelődik, ezt a mennyiséget osztják el a nagyobb ünnepekre koncentrálva. Az, hogy így sikerült tartani a szintet, annak is köszönhető, hogy a madárinfluenza elkerülte a telepet. Persze ez nem szerencse kérdése volt:
– Tavaly a madárinfluenza felütötte a fejét Komárom megyében, s elterjedt Bács-Kiskunban is. S mivel a tyúkállomány tekintetében 10-20 százalék erejéig egyébként is importra szorult a magyar termelés, így amikor a vírus miatt további 400 ezer tyúk kényszervágása vált szükségessé, ez az arány tovább nőtt. Ám a kereslet is emelkedett, a Coviddal is összefüggésben: sokan kezdtek el otthon sütni, főzni – s ehhez kellett a tojás. Ez a kereslet napjainkig érezhető, növekedőben van, melyre a húsvéti időszak is rátesz – fedi fel a körülményeket a szakember, hozzátéve: nem elég, hogy le kellett vágni 400 ezer tyúkot – amit megtérít az állam –, de a megfigyelési időszakban nem telepíthetők újak. Az így kieső tojáshozam azonban már az érintett telepek költségvetését terheli.
A H5N8, azaz a madárinfluenza olyan károkat vitt végbe a telepeken, hogy az árakon is meglátszott tehát. Ennek azonban talán vége, reménykedik Zimmermann. Néhány hete feloldották a tilalmat, ezért mehettünk mi is be az istállóba. Addig azonban nagyon szigorú intézkedések történtek:
– A telep elé sorompót tettünk, a tojáskiadást áthelyeztük a tojásfeldolgozó oldalából kerítésen kívülre. Mindenki fertőtlenített mindent, még a bejövő autók kerekét is. Azt is külön jegyeztük, kiknek van otthon saját tyúkjuk, mert az is pluszveszélyforrás lehetett. Hatalmas mennyiségű fertőtlenítőszer fogyott. Ezen intézkedések mellett talán a Jóisten is segített, hogy ne gyűrűzzön be a vírus, tekintve, hogy a telep a Velencei-tónál vonuló madarak útvonalába is beleesik, amelyek szintén fertőzésforrásnak tekinthetők. Ezt azonban már tényleg nem lehet kiszűrni – tárta szét a karját a szakember.
Örök termelői harc
Az árakat azonban más tényezők is befolyásolták: a keveréktakarmányok ára 30-50 százalékkal megemelkedett. A gond azonban mégsem csak ez – vélekedik az ágazatvezető –, hanem az a harc, amely folyamatosan zajlik a termelők és a multik között. Utóbbiak célja az, hogy minél nyomottabb áron vásárolják fel a terméket, amelyet aztán minél magasabb áron adhatnak el a vásárlóknak. A termelők azonban nyilván szeretnének részesülni a kettő közt keletkező haszonból, vagyis magasabb áron továbbadni munkájuk gyümölcsét. Zimmermann Gyula úgy véli:
– Az lenne a cél, hogyha nem is egyenlő arányban, de azért több jusson a termelőnek is.