2019.11.08. 07:15
Az alapoktól szervezik újjá a szakképzések országos rendszerét
A Gazdaság Házában csütörtökön kifejezetten élénk érdeklődés mellett, telt ház előtt tartottak szakmai napot a szakképzési rendszer átalakításáról.
Nem véletlenül volt olyan nagy az érdeklődés az előadások iránt, a szakképzési rendszer átalakítása sokak számára egyenesen húsba vágó kérdés Fotó: Nagy Norbert / Fejér Megyei Hírlap
Fotó: NAGY NORBERT
A csütörtöki nap a januárra várható új szakképzési törvény szempontjából is fontos nap volt, ugyanis november 7-ig lehetett módosító indítványokat benyújtani a főbb vonalaiban már kialakult, ám részleteiben még formálódó tervezethez. Így a Fejér Megyei Kereskedelmi és Iparkamara épületében megtartott rendezvényen elhangzottak mára esetleg már nem vagy nem pont úgy igazak, mint 24 órával korábban. A jelentős érdeklődés mégis indokolt volt, hiszen komoly anyagi érdekeltségek sérülhetnek az új törvény életbe lépésével.
Mint ismeretes: szakmát adó képzési tevékenységet a jövőben csak iskolarendszeren belül lehet folytatni. Hamarosan vége tehát a különféle oktatási vállalkozások által szervezett szakképzések világának. Ezzel együtt azonban, mint elhangzott, az Ipar X.0 rugalmas igényeit dinamikusan lekövető, a megrendelő vállalatokkal szimbiózisban működő felnőttképzési cégekre a jövőben is nagy szüksége lesz a piacnak.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/quFYZ8cQYxdxMxTxxgkXyE8CHLSFRX-Qibivkx6nVKI/fill/6561/4375/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBlOTc2YTNkZjE0NDQyZDdhYTVmMzk3ZTU0MDE3ZWYw.jpg)
Fotó: Nagy Norbert / Fejér Megyei Hírlap
Tán a feszült várakozás vagy a részleteket illető bizonytalanság lehetett az oka annak, hogy a rendezvény elején, amikor az egyik előadót, Madarász Eriket, a Soter-Line Oktatási központ oktatási igazgatóját a szakterületén várható fontosabb változásokról kérdeztük, tömören csak annyit válaszolt: „még nem lehet tudni semmi biztosat”. Szerencsénkre azonban Kulcsár Szilvia, a Székesfehérvári Szakképzési Centrum főigazgatója előadásában az átalakulás már biztosan tudható mozzanatairól kiváló összképet adott. A szakmák átalakuló rendszerével kapcsolatban elmondta például, hogy egyetlen korábbi szakma sem vész el, csak átalakul. Ha a jövőben új néven is, de minden szakma tudástartalma korszerűen kibővített formában tovább él. A régi és az új szakmák megfeleltetése pár kattintással elvégezhető a QR-kódban mellékelt linken.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/aXJNoEiSgjoFkEN2AWVwLdFjb2AfmU5skEMLa0r2KTM/fill/300/300/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Y0YTI5ZDc5MmMxYTQzNTBhY2E0NjgxZGU3MzA1MTI4.jpg)
Az új szakképzési rendszer fontos eleme a rugalmasság és az átjárhatóság. Az új szabályozás arra törekszik, hogy széles körű, kiegyenlített színvonalú alapképzésre épüljenek a specializációk, amelyek fokozatosan szűkülnek le az adott szakmaterület specifikumaira. Így a tanulók számára a lehető legkésőbbi pillanatig átjárók nyílhatnak az egyes képzési területek és formák között. Az új rendszerben például a hároméves, érettségihez nem vezető szakképzés és az ötesztendős technikusi képzés átjárhatóságát a két képzési rendszer első évfolyamát lezáró szintfelmérő vizsga biztosítja majd. Ezt követően, tizediktől kerül át a hangsúly a gyakorlati képzésre. Itt kiemelendő, hogy a szakmai tanmenetek helyi, iskolai szinten mintegy 10 százalékban a gyakorlati képzést biztosító vállalattal összhangban kerülhetnek kialakításra.
Intézményesül tehát a piac beleszólási lehetősége már a szakmai alapképzés folyamatába is. A technikumot választó fiatalok a 12. évfolyam végén előérettségit tehetnek matematikából, magyarból és történelemből. Így az utolsó év végére csak a nyelvi és a szakmai érettségi marad. A munkaerőpiacra igyekvő, a hároméves képzési formában mindvégig kitartó fiataloknak azonban az érettségihez jutást a jövőben nem biztosítják az oktatási intézmények nappalin és folytatólagosan. Erre munka mellett, más képzési formában nyílik lehetőségük.