2021.07.09. 14:30
Avarok és magyarok múltjának találkozása
Egy tervásatás, avar kori sírok régészeti feltárása kezdődött el bő két héttel ezelőtt Csákberény és Söréd között egy meg nem valósult golfberuházás előkészületei során mesterséges dombocskákkal megváltoztatott területen, az Arató-szérűn. A Szent István Király Múzeum egyik régésze, az avarokról sokat tudó Szücsi Frigyes vezette a munkát. Íme a részeredmények!
Igazi közösségi régészeti esemény volt ez a feltárás, több mint 60 önkéntes segítette a munkát, 10 régészhallgató is közreműködött
Fotó: Nagy Norbert / Fejér Megyei Hírlap
Olvasóink tudják, Csákberény-Orondpusztán is vannak avar sírok, tavaly nyáron is ástak ott Szücsiék. Ám ott az 1930-as években is ástak már a régészek. Oda elsősorban a 6–7. században temetkeztek. A tervbe vett golfpálya alatt lévő sírokról azonban nem tudott a tudomány, egészen tavaszig. A munkásokat kell dicsérni, akik, amikor egy csontvázat találtak, értesítették, akiket kellett.
– Rengeteg új eredmény van. Biztosan látható, hogy ezt a temetkezési helyet még a 9. században is használták – mondta lapunknak Szücsi.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/rFMgAz6OJwfH7Pyw2TR-8W_U4NmSZElVU_JmM1_mmjk/fill/5278/3460/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzM4MWE0MTgxODg4MjQxYzM5ODA5NTFhYzFlNjdmODJk.jpg)
Fotó: Právetzné Róth Hajnalka
Összesen 36 sírt tártak fel most. Ezek 8–9. századiak. A legérdekesebb leletek, sírok az alábbiak. Előkerült egy 9. századi helyi elöljáróként értelmezhető férfi földi maradványait rejtő sír. Teljes övkészlete volt, ezen az övön, illetve a róla lelógó kis szíjakon közel 40 bronzveret volt. Egy ezzel azonos sírcsoportban lévő női sírból egy jellegzetesen 9. századi drótékszer, egy spirálcsüngős fülbevaló került elő. Ezekből világos, hogy a 9. században „vagyunk”. Az viszont a jelenlegi ismeretek alapján nem tudható, meddig tartott a temető használata. Vajon megélte-e a magyar honfoglalást az itt élő avar népesség?
Nos, a csákberényi ásatás egy mikroregionális kutatás, helyi, de természetesen beleilleszkedik a nagy egészbe.
– Meggyőződésünk – részben már szórványos régészeti adatok, részben az embertani kutatások alapján, hogy az avar kori népesség tömegesen megélte a Kárpát-medencében a magyar honfoglalást. Az Árpád-kori nép jelentős része az ő leszármazottaiból került ki – ismertette Szücsi a tudományos álláspontot. – Ezért van mindennek nagyon fontos szerepe a magyar etnogenezis, a magyar néppé válás kutatásában. Ez egy olyan új szála a kutatásnak, amit eddig nem vettünk eléggé figyelembe a magyarság kialakulásának kérdésében. Ez rengeteg más kérdést is felvet. Például itt jön mindig elő az a sokakat érdeklő kérdés, hogy: vajon a magyar nyelv Árpád népével érkezett-e a Kárpát-medencébe, vagy már korábban ideért? Különböző vélemények vannak, de ahhoz, hogy akár ebben is közelebb juthassunk az egykori valósághoz, mikroregionális szinteken kell látnunk, hogyan alakult a népesség sorsa a 9. században – mondta a régész.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/-1zK2Tl0-ZlEfd4Boc6CkDpNL-QCtRWv2UsNJnDDtnc/fill/6673/4449/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2MzMDljYzU4MjExMjRiNDNiZGZmNmIxOWFjNDk2Yzdm.jpg)
Fotó: Nagy Norbert / Fejér Megyei Hírlap
Szücsi szerint a 9. században itt eltemetettek utódai – fiaik vagy unokáik – egészen biztosan találkoztak Árpád népével.
No, térjünk vissza a legfontosabb most feltárt sírokhoz! Kettő kettős temetkezést is találtak. Az egyik egy nő és egy gyermek, valószínűleg csecsemő sírja, a másik pedig kettő felnőtté, akik közül az egyik bizonyosan egy fegyveres harcos volt, a leletanyag ezt mutatja. Valószínűleg harcra használt bárd, illetve nyílhegyek kerültek elő mellőle.
Több sírban is találtak szervesanyag-maradványokat – ez itt, a Kárpát-medencében ritka! Deszka-, illetve rönkkoporsók maradványait is sikeresen dokumentálták. Szintén több sírban találtak tojásmellékletet. – Azt tisztán látjuk, hogy rendületlenül hittek a túlvilági létezésben. Ez magyarázza azt, hogy gyakorlatilag úgy helyezték őket a sírba, mintha csak néhány faluval odébb mentek volna.
Amikor már nem „szabadidőruhában” megy az ember, hanem fölöltözik szépen. Ezek az emberek így lettek eltemetve. Minden ott volt mellettük: étel, ital; nem mentek étlen-szomjan a túlvilágra. S mellettük volt minden eszközük, amire szükségük lehet, például a kés, nőknél az orsógomb, és mindenkinél az öv – mondta a régész.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/ypHWDAPN_opti1NOdoPZLTcIy1CPUOmszmngLc5Chmo/fill/5446/3652/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzY5OTc1ZGQ3OTBhNzQ0OWJhOTU0ZWRmZDZlYjMzMjlj.jpg)
Fotó: Právetzné Róth Hajnalka
A terepi munka után „még jőni kell, még jőni fog” a tudományos feldolgozás. Szücsi Frigyes kifejtette, óriási jelentősége van annak, hogy ezeknek az anyagoknak a feldolgozása megtörténjen, ám erre a múzeumi keretek között, legalábbis munkaidőben mérsékelten adott a lehetőség. Általános probléma, hogy a különböző, az építkezéseket szükségesen megelőző régészeti szakfelügyeletek és egyéb munkák, illetve a sok irodai adminisztráció elveszi a régészek idejének egy jelentékeny részét. Vagyis akkor történik meg a tudományos feldolgozás, ha a kutató kerít rá időt; akár a szabadsága vagy éppen a családjával töltött idő terhére.
– A vidéki múzeumoknál az egyéni ambíciókon alapul a kutatómunka – fogalmazott a szakember.
Végül: igazi közösségi régészeti esemény volt ez a feltárás. Sok gyerekcsoport és felnőtt látogatta meg az ásatást. Több mint 60 önkéntes segítette a munkát, 10 régészhallgató is közreműködött. Mindennap 20-30 fő dolgozott a helyszínen. A helybéliek nagy vendégszeretettel fogadták őket.
Frissen Fejérből
- M7: Hatalmas baleset, mentő is érkezett! (helyszíni fotó!)
- M1: több kilométeres a torlódás Bicskénél!
- Extrém terhelés alatt vannak a piros-kékek
- A Városházán fogadták a Kárpát-medencei Színjátszó Tábor résztvevőit
- Szlovák és spanyol együttesek hívták táncba a járókelőket a belvárosban (galéria)