2015.01.16. 11:40
Pósa Lajos bácsi meséin nőtt fel több generáció
Pósa Lajos halálának századik évfordulója alkalmából nyílt kiállítás a Művészetek Háza, Nagy Ottó Sándor Galériájában, ahol fotókkal szemléltetik a költő- és lapszerkesztő életútját.
Pósa Lajosnak több mint ötven kötetnyi gyermekverse jelent meg. Dalokat is írt, melyekből négyszázat megzenésítettek, többek között a magyar nótaszerző Dankó Pista is felhasználta szövegeit. Pósa Judit, Pósa Lajos utóda, hagyatékának kezelője Felvidékről érkezett a megnyitóra, aki elmondta, 2013 novemberében alapították meg a Pósa Lajos Emlékbizottságot, halálának századik évfordulóját pedig az író emlékének ajánlották. Négy országban, hatvanöt rendezvényt szerveztek. Az életműről Csiák Gyula, a Bársony István alapítvány elnöke mesélt.
– Ha az irodalomban is osztanának aranyérmeket ugyanúgy, ahogy az olimpián, akkor Pósa Lajos nyakába három is kerülne. Az egyiket kapná, mint az első igazán gyermekekhez szóló kiadvány szerkesztője, a másodikat a fáradtságot nem ismerő közösségteremtő munkái miatt, a harmadikat pedig, mint költő vehetné át – kezdte előadását Csiák Gyula, majd röviden felvázolta Pósa Lajos életútját is.
Gyömör vármegyében, Radnóton született, 1850-ben. A feltűnően okos gyermeket, szüleik szegény körülményeik ellenére is taníttatták. Először Rimaszombaton, majd Sárospatak után Budapesten tanult. Újságíró, lapszerkesztő és költő lett, rövid idő után az ország szinte minden újságjában megjelentek a versei. Amikor Szegedre került, az egykori iskolatárs, Mikszáth Kálmán ajánlására, megpróbálkozott az első gyermeklap kiadásával. A sikerére felfigyelt az egyik legnagyobb budapesti kiadó, és felkérték Az Én Újságom szerkesztésére. Szegeden arany tollal tisztelték meg, mikor elhagyta a várost, több száz gyermek arcképéből összeállított albumot nyújtottak át neki, a város pedig búcsúünnepet rendezett tiszteletére.
Anno, több száz gyermekolvasó képéből álló albumot kapott
Az Én Újságom első száma 1889 decemberében jelent meg százezer példányban, ami ingyen jutott el a gyermekekhez. Új hang szólalt meg, hiszen addig csak német versek magyar fordításával próbálkoztak. Az első szám, első meséjét Bársony István írta, alkotótársai voltak, Jókai Mór, Gárdonyi Géza, Benedek Elek, később Móra Ferenc is. Pósa Lajos nagy érdeme, hogy irodalmunk legrangosabb alkotóit tudta meg megnyerni Az Én Újságom számára. A legfőbb érve az volt, hogy akit a gyermek kiskorában olvas és elismer, ahhoz felnőttként is hű. A mesékhez ismert grafikus és festőművészek készítettek illusztrációt. Pósa Lajos természetesen saját írásaival is színesítette az újságot, huszonöt éven át pallérozta nagy örömmel az ifjú olvasók elméjét. Halálával sem szűnt meg a lap, 1944 októberéig folytatta tovább nemes küldetését.