Boros Ádám 35 éve lépett a világot jelentő szörfdeszkára, és ugyan azt nem ígéri, hogy te leszel a Balaton Patrick Swayze-je, de állítása szerint van az a szint, amire bárki eljuthat, ha szeretne megtanulni szörfözni.
Jön a nyár, vele a meleg, és már régóta gondolkodsz azon, hogy a lángosevésen kívül valamilyen más vízi sportot is ki kellene próbálnod? Gyerekkorod óta arról álmodozol, hogy bongyor szőke fürtjeid lesznek, és laza mosollyal ugratsz át divatos deszkáddal a négyemeletes hullámokon, miközben tucatnyi Pamela Anderson-hasonmás ovációjától visszhangzik a part? Akkor ki kell ábrándítsunk, ez nem így működik – ám aki komolyan gondolja a dolgot, az nagyon is hasznos tanácsokat kaphat Boros Ádámtól, aki idestova 35 éve szeli a Balaton és az Adriai-tenger hullámait.
Hogyan kezdjen neki, aki szeretne megtanulni szörfözni? Kell hozzá oktató, vagy önállóan is menni fog?
Mindenképpen gyorsabb, ha van oktató, de megy önállóan is, természetesen affinitás, egyéni képességek, egyensúlyérzék, életkor és egyéb tényezők függvényében gyorsabban vagy lassabban. Egy oktató a parton egy forgócsuklós mechanizmusra installált szimulátorral (ami tulajdonképpen rendes, komplett szörf bummal, vitorlával) egy óra alatt jól be tudja mutatni a legfontosabb lépéseket, a fordulás technikáját; és mivel szárazon a hullámok sem zavarják a tanulót, egyensúlyozni könnyebb, mint a vízen. Persze meg lehet próbálni mindezt vízben is, csak úgy egy árnyalatnyit instabilabb a mutatvány.
Összességében 1-2 órára nem árt egy oktató, mert tudatosabban és gyorsabban megy vele a tanulás, mint tapasztalati úton, de vannak jó könyvek, netes leírások, videók, amiből szintén össze lehet szedni az alapokat.
Mennyire extrém sport a szörfözés? Veszélyesebb-e például, mint a vitorlázás?
Mindenképpen meg kell tanulni esni, mert a műanyag árboc is jól fejbe tud vágni, ha aláesel, a régi alumíniumárbocok meg főleg; ágyékkal is fájdalmas ráesni az árbocra, és azért a víz is tud ütni 30-40 kilométeres sebességnél – és akkor még a más vízi járművekkel való karambol lehetőségét vagy az esetleg lecsapó vihart nem is említettük. Mentőmellény használata szélcsendben is kötelező – és nem véletlenül.
Alapvető kitérési szabályok
Ha két vagy több szörf (vitorlás hajó) úgy közelít egymáshoz, hogy fennáll az ütközés veszélye, kötelesek kitérni egymás útjából a következők szerint:
1. Ha különböző oldalról kapják a szelet, tehát különböző csapáson közlekednek, akkor a jobb csapáson (backboard) levőnek van elsőbbsége. Jobb csapáson az a szörf közlekedik, amelyiknek vitorlája a menetirányt tekintve a szörf bal oldalán van. Egyszerűbben: akkor haladunk jobb csapáson, amikor a jobb kezünk van elöl, vagyis közelebb az árbochoz.
2. Ha a szörfök ugyanarról az oldalról kapják a szelet, vagyis azonos csapáson közlekednek, akkor a szél alatti, „élesebben haladó” szörf élvez elsőbbséget.
3. Előzéskor a megelőzött szörfnek van elsőbbsége.
A vízi járművekkel közlekedőkre vonatkozó szabályok részletesebben ITT olvashatók.
Milyen felszerelést vegyen a kezdő?
Nagyon gagyi vacakot nem érdemes venni, de használtan 100-150 ezerért (egy jobb mobiltelefon vagy egy elfogadható minőségű kerékpár áráért) már tűrhető szettet lehet összerakni. Kezdetnek nem kell nagyon kis űrtartalmú deszka (persze ez a szörföző súlyától is függ), mert az az instabilitása miatt még nehezebb tanulási folyamatot jelent, illetve gyenge szélben elmerül a sportoló alatt (nagy szélben is elmerülne a liter/testsúly aránya miatt, de a szél kiemeli, amikor siklani kezd). Kis deszkával a hagyományos elindulást nem is lehet megtanulni, mert belemerül a vízbe, csak wasserstarttal lehet indulni vele:
Ez viszont kezdőknek nem könnyű, plusz bizonyos szélerősség elengedhetetlen hozzá. Tehát tanuláshoz egy kevésbé mai és menő, nagyobb cucc a tökéletes. Ha valaki megengedheti, szerezzen be két komplett szettet, egy nagyobb testet és vitorlát a gyenge szeles cirkáláshoz, illetve egy kisebb testet és vitorlát az erős szeles időszakra a hasításhoz és a trükközéshez. Árban a felső határ itt is a csillagos ég. Szörfruhára annak van szüksége, aki áprilisban vagy októberben merészkedik a vízbe, mert hamar ki tud hűlni szélben és 18 fokos vízben az ember, ha fázik a lába, a dereka, a mellkasa. Ilyen időben mindenképpen javasolt legalább egy térdig/könyökig érő neoprén ruha plusz cipő; ezenkívül egy ülőtrapéz sem árt, mert kíméli a derekat és a kezet száguldás közben, de némi alaptudás után ajánlott csak használni, mert addig csak fokozza az eséssel járó veszélyeket.
Milyen költségekkel számoljon, aki szörfözni szeretne?
A használt felszerelés kompletten 100-150 ezer, újként akár egymilliót is el lehet szórni rá könnyedén, a tárolási költség a hely felkapottságától, sznobfaktortól függően 30-70 ezer/szezon, alternatívaként kínálkozik az önálló mozgatás tetőcsomagtartón, ruhából a fent említett rövidnadrágos-ujjas-cipős kombó 30 ezerből kijön, ha nem márkamániás a vevő.
Régen a a tanulószörfök 200 liter feletti, 30 kilós monstrumok voltak, ebből kifolyólag stabilak és lomhák. A mai funboardok (lehet szlalomra, freestyle-ra vagy sebességre optimalizált) 90-120 liter között és 10 kilogramm alatt vannak – érdemes szörfboltos vagy gyakorlott szörfös ajánlását figyelembe venni a kiválasztásnál a használat módja és a testi paraméterek figyelembevételével.
Kell-e valamilyen különleges testi-lelki adottság ehhez a sporthoz?
Biztos úszástudás, általános erőnlét és némi egyensúlyérzék kell hozzá, és azért nem árt némi mentális háttér sem, egyrészt a fizikai erőhatások és törvényszerűségek felfogásához (bár ez sok gyakorlással és tapasztalattal elméleti alapok nélkül is abszolválható), másrészt a helyi időjárási és szélviszonyok hozzávetőleges ismerete sem hátrány, és azért kitartásra is szükség van a kezdeti kudarcélményeken való túllendüléshez. Az óriási fizikai erőnél és nagy súlynál a jó technikának sokkal nagyobb a szerepe: minél gyakorlottabb vagy, annál kevésbé nyers erővel dolgozol, sokkal inkább technikából – lásd 50 kilós női szörfözők. Aztán persze van az a szél és hullámzás, aminél minden erő, súly és tudás kevés.
Az óriási fizikai erőnél és nagy súlynál a jó technikának sokkal nagyobb a szerepe: minél gyakorlottabb vagy, annál kevésbé nyers erővel dolgozol, sokkal inkább technikából – lásd 50 kilós női szörfözők Forrás: Pixabay
Milyen az ideális terep a gyakorláshoz?
Kezdőknek gyenge, egyenletes erejű és irányú szél az optimális, és a tanulás terepe mellig, nyakig érő víz, illetve kísérőcsónakkal/szörffel segítő oktatóval beljebb – strandolók között nagyon balesetveszélyes az első esések kivitelezése. A haladási irány megválasztásánál ajánlott figyelembe venni azt a biztonsági aranyszabályt, hogy a kiindulási pontunktól eltávolodni legyen nehezebb, mint visszatérni ugyanoda – ez persze állandó irányú szelet feltételezve igaz -, illetve fontos nyomon követni a szél irányának, erejének gyakran bekövetkező változásait. Az északi parton gyakori déli, délnyugati szelek szinte minden település strandja előtt optimális gyakorlási/haladási lehetőséget biztosítanak többé-kevésbé párhuzamosan a parttal, és az ebből az irányból érkező viharok viszonylag időben észlelhetőek, valamint általában kevésbé hirtelenül csapnak le, mint az észak felől támadók – ezek a parti dombok és fák miatt később észlelhetők, hevesebbek, és bár ezek is a part felé sodornak, de pechünkre pont a délire. Tisztán és tartósan keleti szél ritka és rövid ideig tart, gyakran vált északira, a nyugati nyugodtabb és stabilabb. Északi szél esetén a legjobb befúvások, legnagyobb szélerő a Fűzfői-öbölnél szokott lenni a domborzati viszonyok miatt (az északi parti kite-osok csak itt mennek), itt gyakran akkor is lengedez némi szél, ha máshol nem, ugyanez a jelenség a Kerekedi-öbölnél is megvan enyhébb formában, de ha elég mélyre mész, 1-2 kilométerre a parttól már mindenhol fickós az északi szél, csak győzd befogni, megzabolázni.
Ha tehát feltesszük a kérdést: szabadtéri, 4-5 hónapon át űzhető, minden izmot megmozgató, nagy szabadság- és élményfaktort kínáló, csendes, környezetbarát, szórakoztató és mégsem túl drága vízi sportot keresel? – egyértelmű lesz a válasz: ez a szörfözés!