2019.01.27. 13:04
Varga Mihály: a kitelepített svábok magukkal vitték magyarságukat
A második világháború után Magyarországról elűzött svábok magukkal vitték német földre magyarságukat is – mondta a pénzügyminiszter, a II. és III. kerület fideszes országgyűlési képviselője a német ajkú lakosság kitelepítésének emléknapja alkalmából tartott megemlékezésen vasárnap Békásmegyeren.
Budapest, 2019. január 27. Varga Mihály pénzügyminiszter, a II. és III. kerület fideszes országgyûlési képviselõje koszorút helyez el a német ajkú lakosság kitelepítésének emléknapja alkalmából tartott megemlékezésen a békásmegyeri Szent József-templom falán lévõ emléktáblánál 2019. január 27-én. MTI/Kovács Attila
Forrás: MTI Fotó
Fotó: Kovács Attila
Varga Mihály kiemelte: a Németországba kitelepítettek halálukig kettős identitásúak maradtak, őrizték és ápolták kapcsolataikat Magyarországgal. A nyolcvanas években pedig – amikor javult a két ország közötti viszony – testvérvárosi kapcsolatok tucatjai születtek: a „Magyarországról egykor elűzött német-magyarok” összekapcsolták „kinti településeiket az óhazában lévő, kényszerből elhagyott településükkel”. Hozzátette: ezeket a barátságokat ápolni kell, hiszen „az igazi megértés hírcsatornái”.
A miniszter elmondta: Békásmegyerről 2281 embert, 575 családot telepítettek ki.
„Nekik hazájuk volt Magyarország, a magyar nép része voltak”
- fogalmazott.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2021/09/LJXOn8TvlF9FjTDYLOarZ2whCrA3kQFwkp8uCYsypZM/fill/4256/2832/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk1ODBiMzA1NGJmYzQ2MmM5ZjY5YzAwYjQ2NDRmYzU2.jpg)
Fotó: Kovács Attila / MTI Fotó
Kitelepülésükre a formális ok az volt, hogy az 1941-es országos népszámláláskor németnek, német ajkúnak vallották magukat.
Összesen mintegy 16 millió ember volt kénytelen hazáját Keleten elhagyni, köztük mintegy 220 ezer Magyarországról kitelepített magyar-német volt.
Megjegyezte: „fonák dolog”, de a „német csodát” ezzel a 16 millió frissen betelepített német ajkúval valósították meg Konrad Adenauer egykori kancellár Németországában. Ugyanakkor ezek az emberek „idehaza, Magyarországon nagyon hiányoztak”.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2021/09/jg4Z173Hm6N90vvqzpwMU02cO9T4GjAwSR5_iomgTGM/fill/1470/1087/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhmZjZmZmI2ODc0MjRhYjBiNzQzNjVlMjhkNTQxMTBm.jpg)
Fotó: Bauer Sándor / Fortepan
„Ráadásul az itthon maradók zöme félelemben, a háborús bűnösség vádja alatt élt: elhagyták nyelvüket, féltek attól, hogy őket is kitelepítik. Nem beszéltek sem a családban németül, sem a falujukban, közösségeikben” – mondta Varga Mihály.
A miniszter felidézte: a török hódoltság idején elnéptelenedett Dunántúlra és a Duna mentére a 18. század elején a nagybirtokos főnemesek ezrével, tízezrével telepítettek be németeket. Svábföldön, a Duna menti Ulmban gyűjtötték össze és tették hajóra elsősorban a fiatal, katolikus házaspárokat. „Magyar földön előre beosztottan szálltak ki a hajókból” és kezdtek faluépítésbe.
„Rendszert és nyugalmat, németes erényeket hoztak a háborúkban megfáradt magyar földre. Portáik, falvaik hamarosan rendezettségről, gazdagságról árulkodtak. Mesterségek tucatjait művelték, rengeteget tanult tőlük a békességbe visszailleszkedő magyar nép”
- mondta.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2021/09/Nmig22M9qksrkIwOv2EIog2WDEmm3lbRpuJlRnu0S3E/fill/4256/2832/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRkZWQyNzFhN2EzNjRjYWU5OTE0NDNmYjI0YThlNmZl.jpg)
Fotó: Kovács Attila / MTI Fotó
Hozzátette: a bevándorló németek – azonosságukat, jobbára a nyelvüket is megőrizve – gyorsan beilleszkedtek a magyarországi életbe: jól érezték magukat új hazájukban. Az 1848-as magyar szabadságharcban három zászlóaljnyi német nyelvű katona küzdött a magyar oldalon. Varga Mihály arról is beszélt:
Magyarország az egyetlen ország, amely – 2012 óta – gyásznapon emlékezik a németek kitelepítésére, amelyet a potsdami szerződés részeként, nemzetközi döntés kényszere alatt hajtott végre a háború utáni Magyarország.
Az emlékezés napjának január 19-ét jelölték meg, mert 1946-ban ezen a napon kezdődött a magyarországi településeken élő német nemzetiségű magyar állampolgárok Németországba telepítése.
A megemlékezés végén a résztvevők megkoszorúzták a békásmegyeri Szent József-templom falán lévő emléktáblát.
Borítókép: Varga Mihály koszorút helyez el a német ajkú lakosság kitelepítésének emléknapja alkalmából tartott megemlékezésen a békásmegyeri Szent József-templom falán