2017.11.01. 07:00
Mi fán terem mindenszentek ünnepe és a halottak napja?
November 1-jén, mindenszentek napján ünnepli a katolikus egyház az összes szentet, vagyis a megdicsőült lelkeket. November 2-án, halottak napján pedig megemlékeznek minden elhunytról, különösen a tisztítótűzben szenvedő lelkekről. A protestánsok is eltávozott szeretteikre emlékeznek ilyenkor.
A 4. században mindenszentek ünnepét a pünkösd utáni első vasárnap ülték meg, az ortodox keresztények ma is ekkor tartják. A nyugati egyház liturgiájába IV. Bonifác pápa alatt került be, aki a pogány istenek tiszteletére épült római Pantheont 609. május 13-án Mária és az összes vértanú tiszteletére szentelte fel.
A megünnepelendők körét III. Gergely pápa (731-741) szélesítette ki, „a Szent Szűznek, minden apostolnak, vértanúnak, hitvallónak és a földkerekségen elhunyt minden tökéletes, igaz embernek” emléknapjává téve mindenszentek ünnepét. November 1-jére pedig IV. Gergely pápa (827-844) tette az ünnepet. (A mindenszenteket megelőző naphoz kapcsolódik halloween, a kóbor lelkek kelta ünnepe – az All Hallows' Eve kifejezésből származó elnevezés magyarul annyit tesz: mindenszentek előestéje.)
Általános szokás, hogy mindenszentek napján rendbe teszik, virággal díszítik a sírokat, amelyeken gyertyát gyújtanak a halottak üdvéért. A gyertya fénye az örök világosságot jelképezi, a katolikus egyház szertartása szerint a „temetők nagy keresztjénél” ma is elimádkozzák mindenszentek litániáját, és megáldják az új síremlékeket.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2021/09/3i1rBp0BoM8A5iejs2p2YUzLwMRQ3v-SM2OhDZbd6kA/fill/3307/2201/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2FmOTk5YzFiM2UwMjQ1ODg4MDI4NThiMjFhOWUwMjc4.jpg)
MTI Fotó: Ujvári Sándor
A magyar nép körében ezen a napon harangoztattak a család halottaiért, máshol ételt ajándékoztak a szegényeknek. Sokan úgy tartották, hogy a halottak ezen az éjszakán kikelnek a sírból, ezért a családi lakomán nekik is terítettek, és minden helyiségben lámpát gyújtottak, hogy eligazodjanak a házban. Némely falvakban ezen a napon választották meg a bírót, fogadták fel a cselédeket.
Mindenszentek Magyarországon 2000-ben – fél évszázad után – lett ismét munkaszüneti nap. Az ünnep a katolikusoknak 2013 óta kötelező ünnep, azaz a hívőknek kötelező a szentmisén való részvétel.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2021/09/qUrLaVlsYHvr3o0T7EBs2lCDNYboUGpOttJDH0zM7Ao/fill/3556/2367/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzA3OGU0Mzg3YzZhOTQ0MWY5NWUxZTgzZDFlZmExNGEw.jpg)
MTI Fotó: Komka Péter
A november 2-i halottak napja jóval későbbi eredetű: Szent Odilo clunyi apát 998-ban kezdeményezte, hogy mindenszentek ünnepe után az összes elhunyt emberről is megemlékezzenek, majd a 11. században a clunyi bencés szerzetesek hatására széles körben elterjedt, és a 14. század elejétől a katolikus egyház egésze átvette.
A megemlékezés a halottakról, elhunyt szeretteinkről, az értük való közbenjárás a purgatórium (tisztítóhely) katolikus hittételén alapul. Azoknak, akik Isten kegyelmében hunytak el, de törlesztendő bűn- és büntetésteher van még a lelkükön, Isten színe előtt meg kell tisztulniuk. Lelkileg nagy vigasztalás a hátramaradott híveknek, hogy imával, vezekléssel, szentmisével tehetnek valamit elköltözött szeretteikért.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2021/09/R7H8QmaYwfLbkv1vQzCRpzcJkM9mwdTjpUn6MqwCvMY/fill/5099/3851/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzZhNDNkNDNjMzIzNjQyMGM4NjdjYjNmZDYxMDI0MGFk.jpg)
E napon gyertyákat, mécseseket gyújtanak az elhunyt szerettek emlékére. A szokáshoz kapcsolódó népi hiedelem szerint ennek az a célja, hogy a „véletlenül kiszabadult lelkek” visszataláljanak sírjukba, ne kísértsenek, ne nyugtalanítsák az élőket. A sírokat is azért kell megszépíteni ilyenkor, hogy a halottak szívesen maradjanak lakhelyükben. A bukovinai magyarok – ahogy más kultúrákban is szokásos – még ennivalót is vittek ilyenkor a temetőbe.
Borítókép: MTI / Komka Péter