2018.10.11. 11:30
Fehérvár a szobrok városa is
A Színház és Koch László utcák sarkára kerül az Országzászló térről elmozdított Nyitott könyv emlékmű. Ez adja apropóját a fehérvári köztéri szobrokról szóló alábbi cikkünknek.
A Nyitott könyv emlékmű alapzata már áll az új helyén
Fotó: Nagy Norbert/ Fejér Megyei Hírlap
Székesfehérvár a szobrok városa is. Bizonyítja ezt a Magony Imre által írt kötet is, amelynek harmadik kiadása 2016-ban jelent meg. A Székesfehérvár szobrai csaknem 220 köztéri szobrot, emlékművet, kutat és feszületet vesz lajstromba. Ezenfelül külön fejezetben tárgyalja az épületszobrokat, valamint az emléktáblákat. A szerző foglalkozására nézve könyvtáros, és – mint lapunknak elmondta – a harmadik kiadás megjelenése óta is igyekszik figyelemmel kísérni azokat a szobrászati alkotásokat, melyekkel a város folyamatosan gyarapszik. Kínos volna, ha pont ő nem tudna segíteni egy-egy városismereti verseny során a hozzá forduló diákoknak…
De ki és miként dönt egy-egy új szobor kihelyezéséről? A Polgármesteri Hivatal válasza szerint művészeti alkotás közterületen, valamint önkormányzati tulajdonú épületen történő elhelyezéséről, áthelyezéséről, lebontásáról az önkormányzati képviselő-testület dönt, amely eme hatáskörét nem ruházhatja át. A döntéshez a műalkotás művészi értékére vonatkozóan szakvéleményt kell beszerezni. Ezt a szakvéleményt a jogszabály alapján kijelölt szerv – jelenleg a Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft. – által felkért, művészettörténészekből, hivatásos képzőművészekből álló művészeti zsűri adja ki a műalkotás tervének, modelljének, valamint a kihelyezés helyszínének megtekintését követően.
A szakvélemény beszerzésének szükségességét jogszabály írja elő, de a döntéshozónak nem kötelező az abban foglaltakat figyelembe vennie. Azaz figyelmen kívül hagyhatja, hogy a szakzsűri javasolja-e a megvalósítását az alkotásnak, avagy sem – derül ki a Polgármesteri Hivatal lapunknak eljuttatott válaszából.
![](https://cdn.feol.hu/2021/09/h8mARFNTZFozX_z5SjjYFKEdK4E8BROq5kTImOvvWw4/fill/1470/979/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzVmNDJjM2ZmNmIxYzQzNGFiNTkzM2Y0NDc2NDFiMTU2.jpg)
Fotó: Nagy Norbert/ Fejér Megyei Hírlap
S bár a döntés a közgyűlés kezében van, szoborállítást nem csak az önkormányzat kezdeményezhet. Az utóbbi öt évben Székesfehérváron felállított több mint két tucat köztéri alkotás – a városházáról kapott – listájából kiderül: civil szervezetek, intézmények is állíttattak szobort, mint tette azt például a Doni Bajtársi és Kegyeleti Szövetség a Szent Sebestény parkban, vagy A Szabadművelődés Háza a kisfaludi városrészben. Előbbi a II. világháború felsővárosi civil áldozatainak állított emlékművet, utóbbi pedig egy fafaragó művésztelep egyik alkotását bocsátotta ily módon közszemlére.
Nemcsak a könyveknek, de a szobroknak is megvan a maguk sorsa. A Nyitott könyv elnevezésű emlékmű az 1944-45-ben – felirata szerint – a fasiszták által meggyilkolt, életüket a népért áldozó mártíroknak állít emléket. Magony Imre könyvéből olvasható róla, hogy Molnár Tibor (1904-1990) eredetileg a Városház téren álló alkotását 1955-ben avatták. 1995-ben helyezték át az Országzászló térre, ahonnan a tér felújítása, s az Országzászló visszaállítása miatt került el.